< PreviousKENTTÄJUTTUKytäjä haluaa takaisin Suomen ykköseksiKilpailu Suomen kärkikentän tittelistä kiristyy. TEKSTI Jere Jaakkola • KUVA Lassi Pekka Tilander80 • GOLFLEHTI • 5/2019 Moni Suomen golfkentistä on paikallinen ”markkinajohta-ja” ja suurelle osalle kentän ympärillä asuvista golfareista ainoa luonteva vaihtoehto kotikentäksi. Kentät palvelevat paikallista golfyhteisöä ja harvalukuisempaa vie-raspelaajien joukkoa parhaansa mukaan, mutta niiden menestys ei sanottavasti riipu rankingsijoituksista.Sitten on joukko kenttiä, kuten Kytäjä Golf, joille rankingsijoitus on keskeinen kilpailutekijä.Kun Kytäjä 2000-luvun alkuvuosina kiilasi kahdella kentällään Suomen golf-kartalle, se nosti riman koko toimialalla uusiin korkeuksiin. Kenttien suunnittelu oli huippuluokkaa ja hoitotaso jotain sellaista, mitä ei ollut totuttu Suomes-sa näkemään. Kenttäarviointeja Kytäjä hallitsi pitkään, vaikka saikin vain hetkeä myöhemmin avatusta Linna Golfista vah-van haastajan. Sitten suunta kääntyi. Golflehden viimeiset kenttärankin-git ovat olleet Kytäjälle suuri pettymys. Kenttien kunto on ollut viime aikoina kaukana huippuvuosista, ja moni Kytäjäl-lä vieraillut on ihmetellyt golfkeskuksen arkipäivien autiota tunnelmaa. Kauden 2019 käynnistyessä Kytäjän ta-kana oleva Laakkosten suku halusi suun-taan muutoksen ja palkkasi kenttäyhtiölle uuden toimitusjohtajan. Pitkän uran muun muassa pankki- ja rahoitus-alalla sekä tukkuliiketoiminnassa tehnyt Jukka Koivu hankittiin Kytäjälle ensi-sijaisesti muutosjohtajaksi.”Ainoa tavoitteeni on, että Kytäjä palaa Suomen ykköseksi”, Koivu sanoo.Hän tunnistaa ongelmat ja uskoo, että ratkaisut niihin löydetään. Profiilistaan Kytäjä haluaa jatkossakin pitää kiinni. ”Tämä ei voi olla profiililtaan pay & play -kenttä. Tällaisissa puitteissa siinä ei olisi mitään järkeä.”Ensimmäisenä Koivu haluaa palauttaa ydintuotteen eli golfkenttien kunnon ta-kavuosien loistoonsa. Se tarkoitti ensim-mäiseksi kenttämestarin vaihtoa. Kytäjän uutena kenttämestarina on vastikään aloittanut Gumbölessä ja Hill Sidessa aiemmin työskennellyt Antti Koskela. ”Kytäjän pitää olla sillä tasolla, ettei 92 euron green fee harmita yhtään. Haluan, että tämä on sellainen pyhiinvaelluskoh-de, jossa jokainen golfari haluaa käydä kerran kesässä”, Koivu sanoo.Kilpailu kärkikenttien välillä on kui-tenkin entisestään kiristynyt. Esimerkiksi Viipurin Golfin Etelä-Saimaa hurmaa tunnelmallaan, Linna Golfin asiakas-tyytyväisyys on huipputasolla ja maan parhaiden layoutien joukkoon arvostetun Vierumäen Cooken kunto-ongelmat on vihdoin selätetty. Kilpailua golfareiden elämyksistä kiristää sekin, että profiilil-taan keskitasoisten kenttien hoitotaso on selvästi noussut. Elämyksillä erottautu-minen on entistä vaikeampaa. Kytäjä on kuitenkin valmis satsauksiin.”Strategiamme on se, että kenttä on jatkossa Suomen ykkönen. Säästämällä-hän se ei tapahdu”, Koivu sanoo.Hänen kesäkuussa alkaneen työnsä aikaansaannokset arvioidaan lähivuosina. Seuraava tason mittari on marraskuun 13. päivä ilmestyvässä numerossa julkaistava Golflehden Kenttäranking 2019. GOLFLEHTI • 5/2019 • 81 KUNNIANPALAUTUSOnko golfkenttien suunnittelusta tullut liian kliinistä ja mielikuvituksetonta? Pelataanko liian varman päälle? Ainakin Japanin tunnetuimmalla kentällä ajatellaan niin.Koben kaupungin tuntumasta löytyy golf-kenttä, Hirono Golf Club, joka on vakiin-nuttanut asemansa Japanin ykkösenä. Ikää on saman verran kuin Helsingin Golfklu-billa. Pelit aloitettiin vuonna 1932.Kentän suunnittelusta vastasi brittiläinen C.H. Alison, joka luonnosteli 1930-luvun alussa usei-ta japanilaiskenttiä. Alison ihastui puuhamiesten valitsemaan maa-alueeseen ja vetäytyi viikoksi hotellihuoneeseensa topografisten karttojen kans-sa. Palatessaan hän toi mukanaan yksityiskohtaiset suunnitelmat paperille luonnosteltuine työkuvineen.Alison oli vakuuttunut syntyneen kokonaisuuden laadusta.”Lähes jokaiselta reiältä löytyy jokin rohkea yksityiskohta. Maisemansa ja pelaajalta vaadittavan lyöntivalikoiman puolesta Hironoa on vaikea ylittää.”Alison halusi panostaa etenkin bunkkerointiin. Työtä kunnioitusta herättävien, usein syvien ja pinta-alaltaan suurten hiekkaesteiden viimeistele-miseksi tehtiin hartiavoimin ja lapioin. Varsinainen kaivaminen tapahtui japanilaisten perustajien ja ensimmäisen kenttämestarin, Chozo Itohin, johdolla.Bunkkerit olivat tärkeitä muillekin golfkenttä-arkkitehtuurin niin sanotun kultakauden nimek-käimmille suunnittelijoille.TEKSTI Janne Tarmio • KUVAT Mackenzie & Ebert Ltd, Hirono Golf Club”Ihanteellisella kentällä pitäisi mielestäni olla ai-nakin kuusi suurta ja pelottavaa bunkkeria”, kirjoitti esimerkiksi C.B. Macdonald aikoinaan.Puitteet tekevät kentän täällä kuten huippukentillä aina. Cypress Point, Pine Valley tai Ballybunionkaan eivät olisi voineet syntyä mihinkään muuhun maail-mankolkkaan. Niiden vahvuus on sijainnissa ja siinä, kuinka suunnittelija on onnistunut ottamaan siitä kaiken irti.Nykyarkkitehdeista Tom Doak on ollut ihastunut Hironon kenttäalueeseeen.”Lempeästi kumpuileva, useiden matalien laakso-jen ja joidenkin syvempien rotkojen halkoma maasto on jokseenkin täydellinen golfkentän pohjaksi – ja eroaa jyrkästi siitä, mikä Japanissa nykyään on stan-dardina.”Maineikkaimmilla suitsutusta osakseen saavilla kentillä ei äärimmäisyyksiäkään ole vältelty. Juu-ri rohkeus on osoittautunut siksi mausteeksi, jolla massasta erottaudutaan. Yksilöllisyyttä ja ainut-laatuisuutta ei milloinkaan saavuteta, jos tyydytään helppoihin ja vakiintuneisiin ratkaisuihin tai anne-taan virheitä peläten niin sanotun hyvän maun ohjata valintoja.Moni 2000-luvun kenttä on syntynyt hampaat-tomana mittatavarana, koska golf on haluttu tehdä 82 • GOLFLEHTI • 5/2019 NÄKYMÄ REI'ILLÄ 13 (YLLÄ) JA 18 (ALLA) NYT JA KENTTÄREMONTIN JÄLKEEN. KÄÄNNÄ SIVUA, NIIN NÄET ERON. GOLFLEHTI • 5/2019 • 83 pelaajille helpoksi ja eteneminen mutkattomaksi. Muutenhan kierrokseen saattaisi tuhrautua liian pal-jon aikaa tai kokemus voisi olla liian turhauttava.Päätään nostamassa ollutta suuntausta on silloin tällöin kutsuttu myös ”birdien puolustamiseksi”. Purnaajiakin on pelaajissa löytynyt – niitä, jotka haluavat tuntea venyneensä parhaimpaansa rikkoes-saan vaikkapa 80 lyönnin rajan. Jos kierros on ”liian helppo”, onko se enää palkitseva?Suomestakin tuttu Martin Ebert toimistoineen on parin viime vuoden aikana antanut aikaansa Hiro-non alkuperäisen luonteen palauttamiselle. Japanin ilmavoimat ottivat kenttäalueen käyttöönsä toisen maailmansodan aikana, mikä osaltaan on vaikuttanut kentän luonteen muuttumiseen. Myös myöhemmät uudistustyöt ovat tehneet pesäeroa Alisonin alkupe-räiseen visioon.Kevään aikana aloitettuja muutostöitä on tehty 1930-luvulla otettujen valokuvien turvin. Niistä käy ilmi, että monet alkuperäiset waste-alueet on sittem-min korvattu nurmipinnoilla. Väylät ovat vuosikym-menien varrella huomattavasti kaventuneet. Myös griinien uusiminen on muuttanut kentän luonnetta.Ebert on erityisen ihastunut alkuperäisen bunk-keroinnin rikkaisiin yksityiskohtiin ja siihen, kuinka luontevasti bunkkerit sulautuvat ympäristöönsä. Nyt Alisonin tavoittelemat muodot halutaan takaisin.Ebert on värvännyt urakoitsijan avuksi kaksi shaperia, joista toinen on erikoistunut bunkkereiden ja toinen griinialueiden muotoiluun ja viimeiste-lyyn. Yksityiskohtia hiotaan taas lapio kädessä. Ebert uskoo, että bunkkereihin panostaminen kannattaa, vaikka niiden kunnossapito tulee jatkossa sitomaan huomattavan paljon kentänhoidon resursseja.On ilmiselvää, että Ebertin kaltainen suunnittelija suhtautuu työhönsä maisema-arkkitehdin tavoin: pyrkii luomaan kentällä liikkujaan monin eri tavoin vetoavan kokonaistaideteoksen. Strategiset yksityis-kohdat, esteettinen puoli ja luontoelämykset yhdessä ovat omiaan rakentamaan kokemuksen, jollaisen ainoastaan golf parhaimmillaan voi tarjota.Hironon odotetaan olevan jälleen pelattavissa lokakuussa. Yksityisyyttään tarkasti suojellut klubi on ennenkin päästänyt mailleen arvokilpailuja. Kenties klubi haluaa jälleen näyttää golfin ystäville, olympia-vuonna 2020, miltä maailmanluokan kenttä Japanis-sa näyttää. Moni 2000-luvun kenttä on syntynyt hampaattomana mittatavarana, koska golf on haluttu tehdä pelaajille helpoksi ja eteneminen mutkattomaksi.7. reiän luonne palautetaan alkuperäisen (yllä) kaltaiseksi.84 • GOLFLEHTI • 5/2019 Hironon tunnetuimpiin reikiin kuuluvan 13. reiän, keskipitkän par-kolmosen, griini ja sen ympäristö uudistetaan kaut-taaltaan. Maisemasta katoaa myös toinen silta.Bunkkeriremontti on voimis-tanut ainakin päätösreiän visuaalista pelotetta, vaikka varsinainen vaikutus peliin onkin ehkä vähäisempi.HAVAINNEKUVAT KENTÄSTÄ PALAUTUKSEN JÄLKEEN. GOLFLEHTI • 5/2019 • 85 European Tourin teknologiajohtaja Michael G. Cole haluaa viedä turnaukset pilveen.Kuka olisi vielä muutama vuosi sitten uskonut, että golf on yksi urheilun in-novaattoreista”, sanoo European Tourin teknologiajohtaja Michael G. Cole. Lausunto ei ole aivan puolueeton, sillä Colen vastuualueina ovat koko kiertueen tietojärjestelmät ja tulospalvelut, tietopalveluiden infrastruktuuri ja digitalisointi. Jos Cole onnistuu työssään, suuri osa kiertueen teknologisista saavu-tuksista henkilöityy juuri häneen.Katettakin löytyy. Vajaat kaksi vuotta toimessaan ollut ja visionäärisen kiertuejohtaja Keith Pelleyn tukema Cole on saanut jo paljon aikaan. Viime syksynä Pariisissa pelatussa Ryder Cupissa yleisölle tarjottiin digitaalinen asiakaskokemus, jollaista ei ole golfissa ennen nähty. Se oli esimakua siitä, mitä European Tour Pelleyn ja Colen johdolla suunnit-telee.Golfin kaltaisen lajin digitalisointi on kuitenkin kaikkea muuta kuin helppo tehtävä.TEKSTI Jere Jaakkola • KUVAT CocommsET:STÄ TULI DIGITALISAATIONEDELLÄKÄVIJÄ 86 • GOLFLEHTI • 5/2019 ”18-reikäinen golfkenttä on ainutlaatuinen urheiluareena. Sen aiheuttama haaste on yksi urheilumaailman suurimmista”, sanoo Cole, joka työskenteli ennen nykyistä pestiään maailman suurimpien urheilutapahtumien, Lontoon, Rion, Pyeongchangin sekä Tokion ensi vuoden olympia-laisten teknologioiden parissa. European Tour rakentaa joka turnaukseensa tukikohdan, joka on kuin pieni kaupunki. Se on pys-tyssä vain muutaman päivän kerrallaan. Sitten se puretaan ja siirretään toiseen paikkaan, eri maahan ja usein eri mantereelle. European Tourilla pela-taan tällä kaudella 46 osakilpailua 31 eri maassa ja viidessä eri maanosassa.Eikä kiertueelle suinkaan riitä se, että digitaaliset palvelut rakennetaan vain paikalle saapuvalle ylei-sölle. On palveltava yhtäaikaisesti katsojia, kilpai-luorganisaatiota, tulospalvelua, mediaa ja tuotan-toyhtiöitä. ET:n kisoista lähetetään vuosittain yli 900 tuntia live-lähetyksiä 150 maahan ja lähes 500 miljoonaan kotitalouteen. Kaiken on toimittava saumattomasti ja viiveettä. Hewlett Packard En-terprisen avulla ET on parantanut järjestelmiensä toimintavarmuutta. ”Meillä on periaate, että jos jokin on rikki, sitä ei lähdetä korjaamaan, vaan se vaihdetaan uuteen. Palvelumme eivät voi olla pitkään alhaalla”, Suo-messa HPE:n järjestämässä teknologiatapahtumas-sa alkukesällä puhujana vieraillut Cole sanoo.Golfmaailma ja perinteitään huokuva peli ha-rasivat pitkään kaikkialle vyöryvää digitaalisuutta vastaan. Sitten kehitys kiri rinnalle, eikä paluuta entiseen ole. "Digitaalisuus ei ole enää pelkkä mahdollisuus, vaan välttämätön osa lajia. Se laajentaa jo olemassa olevan yleisön katsojakokemusta ja vetää puoleensa uutta yleisöä, etenkin nuorempia sukupolvia", Cole sanoo.Hän uskoo teknologian olevan avainroolissa monien golfin haasteiden, kuten hitaan pelin, rat-kaisemisessa. Jatkossa sen vaikutus myös kiertueen liiketoimintaan on Colen mukaan entistä suorempi."Koittaa aika, jolloin digitaaliset palvelut tuot-tavat myös merkittävästi liikevaihtoa. Tähän asti digitaalisuus on nähty pitkälti vain markkinointi-alustana", hän sanoo.Analogisen pelin ja digitaalisen ympäristön yh-tälöä hän pitää erityisen kiehtovana. Golfpelin pe-rinteitä kiertue haluaa kuitenkin vakaasti suojella.”Niin kauan kuin digitaalisuus ei häiritse itse pelikokemusta, voimme vapaasti innovoida, miten teknologia palvelee kaikkea muuta, kokonaiselä-mystä. Teknologian on myös oltava näkymätöntä. Ihmisille pitää välittyä tunne siitä, ettei digitaali-suus liitä heitä teknologiaan, vaan peliin nimeltä golfiin”, Cole sanoo.Dataa vuonna 1972 käynnistyneelle kiertueelle on kertynyt vajaan puolen vuosisadan ajan massii-viset määrät. Ensi vuoden alusta alkaen European Tourin kyky sekä tuottaa että analysoida tietoa, nousee Colen mukaan aivan uudelle tasolle. Kiertue rakentaa parhaillaan myös uutta verkkosivustoa ja katsojasovellusta.Pariisin Ryder Cup oli European Tourille kaikki-en aikojen suurin teknologiainvestointi. Kiertueen kausiohjelma on kuitenkin kirjava, ja haasteena on se, miten säilyttää digipalveluiden taso kilpailusta toiseen, lippulaiva Ryder Cupista ja rahakkaista Rolex Series -kisoista kiertueen pienempiin tur-nauksiin. Colella on jo ratkaisu mielessään. Hänen tavoitteenaan on kehittää SaaS-palveluita (Soft-ware as a Service) mukaileva konsepti, Tournament as a Service, jossa kaikki mahdollinen viedään pilvipalveluihin.”Silloin kiertueen kehittämät teknologiset rat-kaisut voitaisiin ottaa käyttöön minkä kokoisessa turnauksessa tahansa”, Cole maalaa. "Digitaalisuus ei ole enää pelkkä mahdollisuus, vaan välttämätön osa lajia." GOLFLEHTI • 5/2019 • 87 Hyviä kausiaKentänhoitaja Noel Grönholm ei pelaa golfia, ainakaan vielä, mutta viihtyy kentällä loistavasti. TEKSTI JA KUVA Sami Sarpakunnas TÖISSÄ TOIMIALALLAVOI OLLA, että Noel Grönholm joskus aloittaa golfin pelaamisen. On hän sitä harkinnut ja käynyt rangella joskus ahkerastikin. Todennäköisempää taitaa olla, ettei hän aloita. Golfkentällä hän on silti vähintään viisi päivää viikossa, ja viihtyy siellä erittäin hyvin. Grönholm, 26, on työskennellyt golfkentän kausi-työntekijänä Helsingin Golfkubilla Talissa jo vuodesta 2009 lähtien. Hän aloitti "rangepoikana", mutta sittem-min hänen työmaataan on ollut kentänhoito. Golfken-tänhoitajan ammattitutkinnon hän sai valmiiksi vuosi sitten. Opintojen jatkaminen ei ole poissuljettua, mutta sitä tärkeämpää on viihtyisä työ.”Tykkään tästä työstä. Ulkotyö on mukavaa ja teke-minen on myös tarpeeksi vaihtelevaa. Meillä on hyvä työilmapiiri, ja täällä viihdytään”, Grönholm tiivistää.Grönholmin erityinen vastuualue on kasvinsuoja-aineiden ja nestemäisten lannoitteiden ruiskuttaminen kentälle, mutta kaikki tekevät enemmän tai vähemmän kaikkia töitä.Kenttämestari on vaihtunut Talissa tiheästi 2010-lu-vulla. Kaikilla on omat painotuksensa ja toimintata-pansa, jotka ovat vaikuttaneet paljon kentänhoitajien työhön.Nykyisen kenttämestarin, Kai Kurikan, alaisuu-dessa työkulttuurista on tullut keskustelevampi. Grönholm on mielissään siitä, että Kurikka arvostaa kenttätyöntekijöiden näkemyksiä. Vaikka kenttämestari viime kädessä aina tekee päätökset, kenttätyöntekijöillä on aito mahdollisuus vaikuttaa ratkaisuihin ja työntekemisen tapoihin.Grönholmin veljeksiä on Talissa töissä kolme. Nykyään apulaiskenttämestarina toimivan isoveljensä vanavedessä Noelkin alalle aikoinaan päätyi. Kaksi veljeksistä asuu Itä-Helsingissä, ja he tulevat usein töihin samalla kimppakyydillä.Viime vuosina Grönholmin pesti on kestänyt GOLF TYÖLLISTÄÄ SUOMESSA NOIN 2000 HENKILÖÄ. TÄSSÄ JUTTUSARJASSA ESITELLÄÄN MONENLAISISSA TEHTÄVISSÄ GOLFIN PARISSA TYÖSKENTELEVIÄ HENKILÖITÄ.maaliskuun alusta joulukuulle. Periaatteessa työsopi-mus loppuu lokakuun lopussa, mutta leutoina talvina tekemistä on riittänyt joulukuun alkuun, joskus lop-puunkin asti. Töiden päätyttyä Grönholm lentää puolen-toista kuukauden lomalle Aasian lämpöön. Talvikuukau-sina hän tekee lumenpudotusta ja muita keikkahommia henkilöstönvuokrausyrityksen palkkalistoilla. Järjestely on toiminut hyvin. ”Valitsin hyvin. Olen tosi tyytyväinen ammatinvalin-taani”, hän sanoo.Opittavaa kentänhoitajan työssä riittää ja opiskelu on avannut alaa uudenlaisella tavalla. Kesällä työn suurin haaste on kuitenkin riittävän aikainen nukkumaan-meno. Kun työ alkaa kuudelta, monesti jo aiemminkin, pirahtaa herätyskello soimaan armottoman aikaisin. Mutta kai siihenkin kymmenessä vuodessa tottuu?”Minä olen ihan hyvä heräämään, mutta ei siihen kyllä koskaan totu”, Grönholm nauraa.88 • GOLFLEHTI • 5/2019 Lue Suomen Kuvalehti.Tuntuuko maailma monimutkaiselta?OH DEAR.Brexit nosti Theresa Mayn pääministeriksi. Se myös tuhoaa hänen poliittisen uransa.SK:n vaalisarjassa vihreät ja vasemmistoliittoHassan Blasim: Maailmantähti Itä-HelsingissäJohannes & Johannes: Ensimmäiset suomalaiset pyhimykset SK 11 ▪ 15.3.2019 ▪ Hinta 6,90 € Tilaa uudistunut Suomen Kuvalehti! tilaus.suomenkuvalehti.fi/uudistunut3 kk vain 39 € (norm. 73,50 €)Next >